Триває літо – продовжується практика для студентів-екологів та технологів захисту навколишнього середовища, яка покликана закріпити теоретичні знання, отримані під час аудиторного навчання.
У процесі практики студенти провели комплекс польових та лабораторних досліджень з вивчення особливостей структурно-функціональної організації водних екосистем на прикладі водойм у межах міста Дубляни. Ознайомились з принципами відбору проб води, провели визначення органолептичних показників якості води. Студенти самостійно на основі розпізнаних макрофітів-індикаторів якості води зробили узагальнюючу оцінку якості водних ресурсів водойм.
Практика – це початковий етап набуття студентами професійних знань, шлях набуття практичних умінь і навичок.
Ознайомча та навчальна практика є невід’ємною складовою професійної підготовки здобувачів вищої освіти РВО «Бакалавр», які навчаються за спеціальностями 101 «Екологія» та 183 «Технології захисту навколишнього середовища». Вона спрямована на закріплення теоретичних знань, які вони отримують у процесі навчання, набуття і удосконалення практичних навичок і умінь; є сполучною ланкою між теоретичним навчанням майбутніх екологів, технологів та їх практичною роботою екологічного спрямування.
3 червня 2024 року розпочалася ознайомча та навчальна практика для студентів I та II курсів – екологів та технологів захисту навколишнього середовища – під керівництвом доцента Тетяни Дацко, доцента Мар’яни Іванків, в.о. доцента Ольги Германович та старшого викладача Галини Верхоли. Програма практики передбачає організаційно-підготовчу складову, період польових та камеральних досліджень, а також екскурсійну, найбільш улюблену студентами, частину.
22-23 травня 2024 р. відбулася Міжнародна науково-практична конференція «Сучасні ековиклики. Стратегії екологічної безпеки довкілля», присвячена 25-річчю заснування кафедри екології Львівського НУП.
Засідання конференції розпочалося із вшанування пам’яті полеглих воїнів хвилиною мовчання.
З вітальним словом до учасників конференції звернулися: проректор з наукової роботи Львівського НУП, доцент Богдан Гулько; в.о. директора департаменту екології та природних ресурсів Львівської обласної державної адміністрації Оксана Війтик; завідувач кафедри екології Львівського національного університету ім. Івана Франка, депутат Львівської обласної ради Звенислава Мамчур; доктор інженер Іренеуш Жуховський, професор, ректор Міжнародної академії прикладних наук в Ломжі; фундатор та багаторічний завідувач кафедри екології Львівського НУП, доктор біологічних наук, професор, академік НААН України Володимир Снітинський.
Кафедра екології факультету агротехнологій та екології Львівського національного університету природокористування запрошує взяти участь у Міжнародній науково-практичній конференції «Сучасні ековиклики. Стратегії екологічної безпеки довкілля», присвяченій 25-річчю кафедри екології Львівського НУП.
Конференція проходитиме 22-23 травня 2024 року та включатиме такі науково-практичні секції:
1) Екобезпека складових довкілля;
2) Агроекологічні проблеми сучасності та стратегії Європейського зеленого курсу;
3) ПЗФ та біоресурси;
4) Стратегія відновлення екосистем у повоєнний час;
5) Утилізація, рекуперація та рециклінг відходів;
6) Екоосвіта, екотуризм та екорекреація.
Міжнародна науково-практична конференція відбудеться у змішаному форматі:
офлайн – у Львівському національному університеті природокористування,
онлайн – на платформі Zoom за посиланням:
https://lnup-edu-ua.zoom.us/j/85957724387?pwd=NnFRWDBEcFl3TE1uZ1RQU3NCbVRtQT09
Ідентифікатор конференції (ID): 859 5772 4387
Код доступу: 2024
У контексті відзначення Всеукраїнського дня довкілля та Міжнародного дня Землі на кафедрі екології Львівського НУП 24 квітня 2024 року було проведено лекцію із залученням фахівців-практиків. Функціонування об’єктів природно-заповідного фонду – це запорука збереження унікальних екосистем на певних територіях. Для здобувачів другого (магістерського) рівня вищої освіти Оксана Годованець, заступник начальника відділу рекреації та еколого-освітньої роботи Яворівського національного природного парку, презентувала доповідь на тему «Використання засобів природотерапії з метою оздоровлення», зазначивши, що це відносно новий напрям їхньої діяльності, але надзвичайно ефективний в умовах воєнного сьогодення. Гармонія з природою допомагає підтримувати психологічну стабільність людини.
Галина Герасимчук, молодший науковий співробітник відділу науково-дослідної роботи Ківерцівського НПП «Цуманська пуща», ознайомила слухачів лекції з особливостями функціонування об’єкта, важливістю проведення наукових досліджень на даній території та перспективами подальшого розвитку.
Приємно наголосити, що лектори є випускниками нашого навчального закладу, зокрема кафедри екології.
Щира подяка всім за активну участь!
23 квітня 2024 року з ініціативи адміністрації університету, зокрема в.о. ректора, професора Василя Івановича Лопушняка, на кафедрі екології відбувся День довкілля.
Науково-педагогічними працівниками кафедри та студентами спеціальностей «Екологія» та «Технології захисту навколишнього середовища» започатковано важливу ініціативу – встановлення осель для інтродукції осмій рудих (Osmia rufa). Цей захід сприятиме розвитку органічного садівництва, покращенню запилювання рослин, збільшенню врожайності сільськогосподарських культур.Метод запилення сільськогосподарських культур осміями рудими вивчався науковцями кафедри в рамках освітнього проєкту Еразмус+ UniClaD під час навчального візиту на екоферми Австрії.
Роль бджолозапилення зростає у зв’язку з тим, що кількість диких комах-запилювачів зменшується під впливом меліорації земель і застосування отрутохімікатів для боротьби з хворобами і шкідниками сільськогосподарських рослин та лісових угідь. Нині бджоли виконують 80-95 % всієї запилювальної роботи на сільськогосподарських культурах.
Впевнені, що ця ініціатива стане чудовим прикладом дбайливого ставлення до довкілля та сприятиме збереженню біорізноманіття нашого регіону!
Інтерактивне навчання відрізняється від традиційного тим, що за короткий період часу опановується великий обсяг нового матеріалу. Це досягається завдяки високій активності учасників освітнього процесу, розвитку стійкості уваги, жвавому спілкуванню та активній співпраці.
Викладачі нашої кафедри часто використовують такі інтерактивні методи, як: тренінги, ситуаційні задачі, пресконференції, ділові ігри та моделювання, кейс-методи, соціальні проєкти, мозковий штурм, круглі столи, мультимедійні лекції, робота з наочними посібниками, відео- і аудіоматеріалами, письмова робота з обґрунтування своєї позиції, обговорення складних і дискусійних питань і проблем, надання загальних рекомендацій.Великий спектр інтерактивних методів навчання використовується під час вивчення освітньої компоненти «Ботаніка».
10 квітня 2024 р. доцент кафедри екології Галина Лисак провела практичне інтерактивне заняття на тему «Використання рослин для оздоровлення та фіточаювання». Студенти групи Еко-11 спеціальності 101 «Екологія» жваво обговорювали компонування лікарських рослин для фітотерапії, дегустуючи при цьому ароматні чаї з екопродуктами. Завідувач кафедри доцент Петро Хірівський розповів про рекомендовані чаї для знаків зодіаку, а доцент Наталія Панас ознайомила присутніх з правилами збору, переробки та зберігання рослинної продукції для лікування і фітотерапії.
Впровадження інтерактивних форм навчання здійснюється й за межами університету. 5 квітня 2024 р. на базі ведмежого притулку «Домажир» студенти групи Еко-21 прослухали лекцію на свіжому повітрі «Вимерлі птахи світу» та здійснили волонтерську роботу, прибираючи територію об’єкта.
Інтерактивні методи навчання сприяють розвитку ініціативності студента, а результат професійної підготовки набуває особистісно орієнтованого значення для всіх учасників навчального процесу.
Доцентки кафедри екології Львівського НУП Наталія Панас, Ольга Германович, Ірина Саламаха, Юстина Жиліщич успішно завершили курс підвищення кваліфікації «Прогресильне викладання: інтенсив
від Острівців» від ГО «Прогресильні» та її осередків на базі українських закладів освіти (Острівці Прогресильності), метою якого було поглиблення знань та здобуття навичок у викладацькій діяльності, обмін досвідом, отримання практичних порад та інструментів для успішного навчання та викладання. Період проходження курсу тривав з 4 березня до 4 квітня 2024 р. (1 кредит ЄКТС / 30 годин).
Набуті знання та компетентності будуть інтегровані і використані у практичних аспектах навчання, що дозволить студентам більш ефективно освоювати матеріал.
21-22 березня 2024 року на базі Національного природного парку «Холодний Яр» відбувся круглий стіл «Досвід збереження рідкісних та зникаючих видів на природоохоронних територіях».
Львівський національний університет природокористування представила к.б.н., доцент кафедри екології Галина Лисак. Заслухано виступ з доповіддю «Проєктування рекреаційних зон з участю Magnolia Soulangeana Alexandrina в дендропарку "Дублянський"». Жваві дискусії відбулися щодо інтродукції цього виду з Миколою Гавриловичем Чорним, кандидатом біологічних наук, директором Канівського природного заповідника КНУ ім. Тараса Шевченка.
На території парку зростає єдина у світі рівнинна популяція підсніжника складчастого Galanthus plicatus M.Bieb., який занесений до Червоної книги України. Учасники конференції мали можливість ознайомитися з місцями зростання підсніжника. Цей вид відомий як високогірний, і в Україні він зустрічався лише в Кримських горах. Однією з версій його розповсюдження в цьому регіоні є завезення козаками. Адже тут було місце збору гайдамаків, які освячували зброю для битви.
Холодний Яр вважається центром визвольної боротьби українського народу. У ньому знаходяться 150 історичних місць. Тут тісно переплітаються історичні події, природа і дозвілля. Так, у 1768 р. Холодний Яр став центром протидії тодішній владі на чолі з Максимом Залізняком. В честь цієї історичної постаті названо 1000-річний дуб, який є одним з багатовікових дерев України.
Неодноразово тут бував й Т.Г. Шевченко. В дитинстві зі своїм дідом Іваном, який був гайдамакою, приходив на прощі в монастир. Тут він у 1845 р. намалював картину «Мотрин монастир».
Під час історичних подій 1919–1922 рр. тут була створена Холодноярська Республіка. Прихистком партизанів від радянських узурпаторів стали холодноярські глибокі лісові балки з унікальними природними ландшафтами, скіфські кургани та Мотронинське городище.
Маючи такі історично-археологічні об’єкти і унікальність мікрорельєфу, природоохоронці створили екологічну стежку «Поміж віками». Протяжність маршруту – 2200 м. Учасників конференції ознайомили з такими рекреаційними об’єктами екостежки: Гайдамацький став, Троїцький Мотронський монастир, джерело св. Онуфрія, вали скіфського городища, локації масового цвітіння підсніжника складчастого.
Вшанували холодноярці також пам’ять загиблих Героїв російсько-української війни 2014–2024 рр. Пантеоном слави.
Українська нація схиляє голови перед борцями за волю України, які продовжать жити в серцях відвідувачів місця звитяги, честі і слави – Холодного Яру!
Звітна студентська наукова конференція
6 березня 2024 року на кафедрі екології Львівського НУП відбувся I етап Звітної студентської наукової конференції за результатами наукових досліджень 2023 року.
Основні напрямки наукових доповідей були зосереджені на таких тематиках: нормативно-правові аспекти природоохоронної діяльності; рекреація; збереження біорізноманіття; технології захисту довкілля; екологічна безпека урбанізованих територій.
В ході конференції учасники не лише поділилися своїми напрацюваннями, але й отримали цінні відгуки та зауваження. Це дасть їм можливість вдосконалити свої дослідження та визначити подальші напрямки роботи. Рівень представлених робіт був високим, що свідчить про ґрунтовну підготовку та знання учасників.
Переможці делеговані на II етап Звітної студентської наукової конференції на секційному засіданні факультету агротехнологій та екології.
Бажаємо успіхів і наукових звершень нашим здобувачам вищої освіти!
Page 1 of 4